Cimet: Začin vredniji od zlataOdličan izvor mangana, gvožđa, kalcijuma, bakra i cinka, a stručnjaci preporučuju da se ovaj začin dodaje kafi, voćnim sokovima, žitaricama, pecivu...
![Cimet 17a_620x0](https://2img.net/h/www.novosti.rs/upload/thumbs/images/2013//02/11/zp/17a_620x0.jpg)
MEĐU ZAČINIMA koji istinski daje posebnu aromu i miris cimet (Cinnamomum verum) zauzima jedinstveno mesto.
Da je poseban pokazuju i rukopisi na sanskritu napisani 2.800. godine pre Hrista. Cimet je zasigurno jedan od najstarijih začina za koji su znali i stari Kinezi, Egipćani i Feničani.
Od Evropljana prvi su ga, pre pet vekova, otkrili Portugalci kada su zauzeli Cejlon. Urođenici sa ostrva uzimali su ga kao lek protuiv zamora i za jačanje energije. Čak su ga i pušili i koristili kao mirisna ulja. Cena cimeta je u to doba bila neverovatno visoka, poput zlata, pa su Holanđani i Portugalci vodili stogodišnji rat da bi ga se domogli. Pri kraju 19. veka cimet je prestao da bude engleska ekskluziva i proširio se po celom svetu.
Što se tiče vrednosti cimeta, najviše se ceni onaj koji se gaji na Madagaskaru, kao i na Cejlonu i Sejšelima. Naravno, cimet uspeva gde god postoje tropski uslovi, pa ga imaju i Indija i Indonezija.
Iako postoje stotine vrsta i podvrsta biljke cimeta, kao začinske se koriste dve, cejlonski i cimet kasija, poznat kao kina-cimet koji potiče iz Burme. U Evropi se upotrebljavaju obe vrste.
Cejlonski cimet u prodavnice stiže u vidu štapića, ima nežniju i prijatniju aromu, sa ljutooštrim, slatkopeckavim ukusom. Sadrži i od jedan i po do četiri procenta eteričnih ulja. Kina-cimet miriše oštrije, a ukus mu je peckavo ljut. Kada je reč o hemijskom sastavu ne razlikuju se.
Zbog lekovitih sastojaka ovom biljkom se ozbiljno bavi i zvanična medicina. Uzimanjem samo pola kašičice cimeta dnevno dijabetičari mogu u znatnoj meri da smanje nivo šećera u krvi, jer njegovi sastojci kompleksa katehina i epikatehina aktiviraju insulin i sa njim zajednički deluju, tvrde američki stručnjaci sa Harvard univerziteta.
Eksperimentalno je dokazano da cimet snižava i nivo masti i lošeg holesterola, ima fungicidno dejstvo, odnosno uništava gljivice i sprečava njihov rast.
U cimetu ima i salicilata koji snižavaju temperaturu i deluju protivupalno. Nedavna istraživanja pokazala su da cimet može da se koristi i kao alternativa tradicionalnim konzervansima hrane, jer njegova esencijalna ulja poseduju i antimikrobno delovanje.
Uz to, predivan miris ovog začina podsticajno deluje na rad mozga, pri čemu žvakanje žvakaće gume od cimeta naročito poboljšava pažnju, radnu memoriju i vizuelni doživljaj.
Cimet je odličan izvor mangana, gvožđa, kalcijuma, bakra i cinka, uglavnom nedostajućih minerala u većini namirnica. Od vitamina sadrži vitamin C, K, pirodoksin (B6) i riboflavin (B2).
Imajući sve ovo na umu, stručnjaci preporučuju da se ovaj začin dodaje različitim namirnicama koje se koriste u svakodnevnoj upotrebi, kao što je kafa, voćni sokovi, žitarice, tost...
ČUVANJECimet se čuva u čvrsto zatvorenim staklenim teglama na hladnom, tamnom i suvom mestu. Mleveni cimet se koristi najduže do pola godine od momenta kupovine, dok u štapićima zadržava svežinu i do godinu dana. Vek trajanja može da se produži ukoliko se tegla sa cimetom drži u frižideru.