Zemljani su se već raširili svemirom?Naučnici već decenijama raspravljaju o tzv. teoriji panspermije prema kojoj je život na Zemlju mogao doći iz svemira na meteoritima ili na kometama.
![Zemljani su se već raširili svemirom? 322100055500b09ad62ccd481656567_orig](https://2img.net/h/www.b92.net/news/pics/2012/07/21/322100055500b09ad62ccd481656567_orig.jpg)
Međutim, malo ko je do sada pokušao ozbiljno da odgovori na pitanje da li je panspermija mogla ići u suprotnom smeru, odnosno da li je sa Zemlje život mogao da se proširi svemirom?
Ova ideja nije nova, međutim, Tetsuya Hara s Kyoto Sangyo univerziteta u Japanu i njegove kolege prvi su put izračunali da je tako nešto sasvim moguće.
“Jedina planeta za koju pouzdano znamo da ima život je Zemlja”, napisali su autori u izveštaju predstavljenom na stranicama arXiva. “Zato bi Zemlja mogla da bude najverovatniji izvor za sejanje života po drugim planetama”.
Naučnici smatraju da bi mikrobi imali najviše šansi da prežive putovanje do drugih svetova kada bi u svemir bili lansirani na stenama. Ranija istraživanja pokazala su teoretski da bi udar velikog meteorita mogao da izbaci na tone Zemljinog materijala u Sunčev sistem.
U novom izveštaju Hara i njegove kolege analizirali su najveći poznati udar asteroida u istoriji – onaj koji je pre 65 miliona godina prouzrokovao izumiranje dinosaura. To telo prečnika 10-ak kilometara bilo je teško više od trilion tona, a na Zemlji je moglo da iskopa istu toliku količinu tla.
Tim je izračunao koliko je tih delova Zemljine površine moglo da završi na najgostoljubivijim telima poput Saturnovog meseca Enkelada ili Jupiterove Evrope ispod čijih bi ledenih površina moglo biti živih organizama.
“Iako nije jasno kako bi kamenje ušlo ispod ledene kore okeana Enkelada i Europe, postoji velika verovatnoća da bi se mikroorganizmi sa Zemlje prilagodili i rasli tamo”, napisao je japanski tim.
Prema novom modelu neki su izbačeni materijali mogli stići čak do planeta obližnjih zvezda poput Gliesea 581 koji kruži u orbiti crvenog patuljka udaljenog 20-ak svetlosnih godina od nas.
Naučnici još nisu potpuno sigurni da li bi mikrobi preživeli toliko dugo putovanje, ali pokazalo se da maleni višećelijski organizmi tandigrade i krpelji odlično podnose vakum pa čak i jaka zračenja.
b92
![](https://i.servimg.com/u/f49/16/79/98/36/bar54-10.png)