Njih nauka ne može da objasni ni dan danasIako se možda čini da je tehnologija toliko napredovala da se sve o ljudima može saznati, to je daleko od istine. Naučnici i dalje nemaju objašnjenja za "običnu" dlakavost ili ženske grudi.
Zašto smo toliko slični šimpanzama?Da obrijete šimpanzu i fotografišete njeno telo od vrata do struka, na prvi pogled zapravo ne biste primetili da to nije čovek, rekao je Kevin Hant, direktor Laboratorije za ljudsko poreklo i primarnu evoluciju sa Univerziteta Indijana, prenosi hrvatski portal „24 časa“.
Muskulatura ljudi i majmuna izuzetno je slična, ali nekako su šimpanze za dva do tri puta jače od ljudi. Nije jasno zašto smo toliko slabiji od naših evolucijski najbližih rođaka.
Zašto imamo dominantnu ruku?Devet od 10 ljudi su dešnjaci. Misteriozna je sama činjenica što uopšte imamo dominantne ruke. Zašto postoji samo jedna ruka s vrhunskim motoričkim sposobnostima, umesto da obe ruke imaju istu dozu spretnosti? Jedna teorija tvrdi da je to rezultat kompleksnije povezanosti na jednoj strani mozga u koji je uključen u govor (što takođe zahteva fine motoričke sposobnosti).
Budući da je govorni centar obično u levoj hemisferi mozga, tako je desna ruka dominantna kod većine ljudi. Međutim, ta teorija i „ne pije vodu“ zbog činjenice da ne kontrolišu svi dešnjaci govor na levoj hemisferi, dok polovina levaka to radi.
Zbog čega su ženske grudi povećane?Ženske se grudi pune mlekom kada moraju da nahrane novorođenčad. No, ženske grudi su povećane bez obzira na to imali li u njima mleka ili ne.
Naučnici se ne mogu složiti zašto su ili za koga su grudi trajno povećane. Većina evolucijskih biologa smatra da grudi služe u privlačenju muškaraca da ih zavaraju da misle da će žena s većim grudima bolje nahraniti djecu (iako grudi zapravo sadrže masnoću, a ne mleko).
No i ta teorija je upitna jer u mnogim kulturama muškarcima velike grudi nisu privlačne.
Čemu služe dlake na intimnom području?Zašto su genitalije prekrivene dlačicama do danas se ne zna. Neki stručnjaci smatraju da su one seksualni ukras, odnosno vizualni signal seksualne zrelosti i rezervoar feromona. Drugi pak misle da dlake ugodno održavaju naša strateško mesto ugodnim i sigurnijim, a ostali tvrde da one služe kao svojevrsni tepih, sprečavajući trenje tokom seksa. Bez obzira na razlog, danas većina ljudi želi da ih se reši.
Puni smo mikrobaNa svaku ljudsku stanicu u telu „dođe“ 10 mikroba, a oni zajedno čine čak i do nekoliko kilograma (od jedan do tri odsto) ukupne težine čoveka. Neki od njih čiste našu kožu, neki pomažu u probavi hrane, ali većina tih mikroba doprinosi našim telesnim funkcijama na zasad nepoznate načine. Zdravi ljudi čak u sebi imaju i neke štetne viruse za koje se ne može shvatiti čemu služe jer se ne aktiviraju.
Delovi tela koji ničemu ne služe ili bar tako mislimoUmnjaci ili pomicanje ušiju samo su neki od beskorisnih evolucijskih ostataka koje ljudsko telo i dalje ima. Takođe, njihovo uklanjanje nije potrebno osim ako se stanje ne zakomplikuje, kao što je slučaj i sa slepim crevom. No, biolozi su nedavno počeli da dovode u pitanje dugotrajnu pretpostavku o besmislu tih „dodataka“.
Neki tvrde da oni možda pomažu u „treniranju“ imunološkog sistema tokom fetalnog razvoja. Druga istraživanja pokazuju da je slepo crevo kao „sigurna kuća“ za bakterije koje pomažu u probavi, držeći u tajnosti zalihe mikroba koji izlaze van u probavni trakt nakon što dobre bakterije prolivom izađu iz creva.
Misterija zvana mozakako 100 triliona neuronskih veza u našem mozgu radi zajedno kako bi stvorili osećaj da smo živi? Mnogi veliki mislioci smatraju da je svest najveća misterija ne samo ljudskog tela, već i generalno najveća.
Neuronaučnik V. S. Ramahandran je rekao:
„Svaki mozak sastoji se od atoma koji su bili skovani u srcima bezbrojnih dalekih zvezda pre nekoliko milijardi godina. Te su čestice lebdele eonima i svetlosnim godinama sve do gravitacije i slučajnost ih je sada ovdje spojila. Ti atomi sada čine konglomerat (vaš mozak) koji razmišlja o samim zvezdama koje su ga rodile, ali takođe razmišlja i o vlastitoj sposobnosti razmišljanja i propitivanju o vlastitim sposobnostima. Dolaskom ljudi, rečeno je, svemir je odjednom postao svestan sebe. To je najveća misterija.“
SD